Kotryna Jogailaitė
Kotryna Jogailaitė
2024 08 21Istorija negailestinga moterims... Tačiau jos įtaka pranoko epochą ir neblėsta Europoje iki šių dienų. Kotryna Jogailaitė – Lietuvos ir Lenkijos princesė, Švedijos karalienė, sujungusi trijų dinastijų galią ir iš Vilniaus į tuomet agrarinę ir atsilikusią Skandinavijos šalį atnešusi Europos kultūrą – nuo meno ir gastronomijos iki mūrinių pilių.
1562-ieji. Lenkijos karalystė ir Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė – viena galingiausių ir didžiausių Europos valstybių sąjungų. Švedija – tolimas šiaurės užkampis, kurio Europos kultūra dar nepasiekė. Tačiau abi valstybės turi bendrą priešą – Moskoviją, todėl reikia prieš jį vienytis. Žygimanto Senojo ir Bonos Sforcos duktė Kotryna Jogailaitė išteka už Suomijos kunigaikščio Jono. Ji priversta keliauti su vyru į visiškai nepažįstamą, jos manymu, atsilikusią ir svetimą šalį. Su savimi Kotryna gabenasi daugybę brangių daiktų, indų, audinių ir meno kūrinių. Jos kraitis – milžiniškas, o ryšiai su žymiausiomis Europos didikų ir valdovų dinastijomis – labai artimi. Šios santuokos dėka užsimezga stiprūs Šiaurės Europos ryšiai su rytine Europos dalimi. Kotryna į šį šiaurinį pakraštį atneš naujos kultūros bangą, iš esmės pakeitusią Švedijos gyvenimą ir atgabenusią į šalį Renesansą. Geriausi Europos meistrai vyksta į Švediją statyti rūmų, dailininkai – jų puošti, gaminami prabangūs baldai ir interjero elementai, suklesti vienuolynai ir bažnyčios...
Tačiau ši santuoka žymi ir ilgo karo pradžią. Tarp savęs kariauja broliai – Jonas ir Erikas, šalia vyksta karas su Rusija. Karuose susipina politika ir religija. Dėl savo karališkos kilmės ir tarptautinių ryšių, Kotryna tampa ašimi, aplink kurią sukasi Šiaurės Europos politiniai ir religiniai įvykiai. Be visa ko, kalėjime jai gimsta sūnus, kuriam bus lemta pradėti naują Lenkijos ir Lietuvos karalių dinastiją.
Šioje pirmą kartą taip kruopščiai ištyrinėtoje ir gausiai iliustruotoje istorijoje „Kotryna Jogailaitė. Rožės ir akmens karalienė“ pasakojama apie politines santuokas, kovą dėl valdžios ir nesavalaikę mirtį, taip pat apie grožio idealus, meną ir geismą – viską, kas atspindi pačią Renesanso esmę. Iš XV a. Italijos per Lenkiją, Lietuvą ir Šiaurės šalis – šioje ilgoje kelionėje susitinkame su Kotrynos protėviais ir amžininkais, gyvenusiais auksu išpuoštuose rūmuose, tviskančiuose renesansine prabanga, tačiau drauge patiriame ir sunkų kaip akmuo, iš kurio tie rūmai pastatyti, Kotrynos Jogailaitės gyvenimą.
Eva Mattsson – meno istorikė, prodiuserė ir populiari knygų autorė. Jos autoriniai spektakliai apie Kotryną Jogailaitę Vadstenos, Upsalos ir Stokholmo pilyse sutraukė daugybę žiūrovų. 2012 m. ji parodė spektaklį „Gyvenimas akmenyje“, 2014 m. – „Drugelis ir karūna“, 2015 m. – „Niekas, išskyrus mirtį“. 2018-aisiais debiutavo kaip rašytoja su knyga „Kotryna Jogailaitė. Rožės ir akmens karalienė“. Ši knyga – pirmoji pasaulyje išsami istorinė Kotrynos Jogailaitės biografija.